Redovisning av miljöledningsarbetet 2012
Sveriges lantbruksuniversitet
Enligt förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter

Del 1 Miljöledningssystemet
Miljöcertifiering
Myndigheten är delvis certifierad enligt ISO 14001. Arbete pågår för att miljöcertifiera hela SLU. 

Miljöpolicy
SLU ska medverka till en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. 

Miljötänkande och miljöaspekter ska integreras i allt beslutsfattande och i all verksamhet inom alla SLU:s arbetsenheter.

SLU:s miljöarbete är en långsiktig process, som bygger på ständiga förbättringar med vid varje tidpunkt gällande miljölagstiftning som grund.

Miljöutredning
Miljöutredningen uppdaterades 2012.

Aktiviteter med miljöpåverkan
Indirekt påverkan: Forskning, utbildning, fortlöpande miljöanalys och information.

Direkt påverkan: Tjänsteresor, energianvändning, miljöanpassad upphandling, kemikaliehantering och avfall.

SLU bedriver också tillståndspliktig verksamhet enligt 9 Kap miljöbalken. Verksamheten innefattar djurhållning och jordbruksdrift. 

Miljömål
Indirekt miljöpåverkan:
Övergripande mål i enlighet med dokumentet Kvalitet i SLU:s utbildning – Policy och  strategi 2009-2012:

SLU ska synliggöra den verksamhet inom universitetet som bidrar till att främja ett hållbart nyttjande av naturresurserna. Relevanta dimensioner av hållbar utveckling ska vara integrerade i utbildningen. Genom den beslutade miljöcertifieringen kommer det miljörelaterade innehållet i utbildningarna att bli tydligare för SLU:s nuvarande och blivande studenter.
SLU ska utveckla metoder för att kommunicera befintlig verksamhet inom hållbar utveckling, internt gentemot studenter, lärare och annan personal, samt externt mot blivande studenter och mot samhället i övrigt.

Delmål för 2009-2012

SLU:s pedagogiska utbildning för lärare ska inkludera hur man kan behandla frågor
om hållbar utveckling i undervisningssituationen.
SLU:s studenter på grund och avancerad nivå ska tidigt under utbildningen
introduceras till kopplingen mellan utbildningens mål och innehåll och hållbar
utveckling. 
För all utbildning (program och kurser) inom SLU ska det tydligt framgå i vilken grad
kurserna tar upp frågor om miljö och hållbar utveckling.

Direkt miljöpåverkan:

Minska energianvändningen (mängden varierar hos verksamheterna)

Omfördela resandet till miljövänligare alternativ

Minska miljöpåverkan från tjänsteresor genom att minska antal körda mil i tjänsten/anställd (gäller även
även taxiresor)

Minska antal flygresor

Minska miljöpåverkan vid kontorsarbete

Öka medvetandet hos studenter om hållbar utveckling

Stärka miljöinnehållet i forskarutbildning

Stärka miljöinnehållet i  grundutbildning

Förbättra arbetet med kemikalier

Förbättra avfallshanteringen

Öka inköpen av miljöanpassade produkter.

Pågående miljöcertifieringsarbete enligt ISO 14001. Hittills är följande delar av SLU miljöcertifierade:
Egendomsförvaltningens jordbruksdrift: huvudort i Uppsala, Alnarp, Lanna, Stenstugu och Ultuna. 

Institutionen för skoglig resurshållning, Umeå 

Institutionen för mark och miljö, Ultuna 

Institutionen för vatten och miljö, Ultuna 

Institutionen för energi och teknik, Ultuna 

Nationellt forskningscentrum för lantbrukets djur, Uppsala Lövsta (även kvalitetsledningssystem ISO 9001) 

SLU Skara (Skara, Götala, Lanna) 

SLU Alnarp

Ekologicentrum (Institutionen för ekologi och Institutionen för växtproduktionsekologi) och Naturicum (ArtDatabanken och Centrum för biologisk mångfald; CBM)

Handlingsplan och åtgärder
Energikartläggningar.

Inköp av el av bästa miljöval.

Fortsatt mätning av elförbrukningen.

Installation av belysning som släcks då lokalerna är tomma.

Personalutbildning inom energieffektivisering.

Avveckla äldre utrustning (t.ex. kyla, frys, värmeskåp) och ersätt med nya energieffektiv utrustning.

Sänka förbrukningen av värme och kyla i tomma lokaler.

Stänga av ventilation i tomma lokaler.

Fastställande av rutiner för uppföljning av miljöinnehållet i forskarutbildningskurser.

Vidareutveckling av miljöinnehållsbeskrivning i kursplaner.

Implementering av system vad gäller mätning av indirekt miljöpåverkan genom studenterna samt försäkring av hållbarhetsaspekterna i kurserna.

Utbildning och workshop för lärare inom hållbar utveckling.

Hållbar utveckling tas upp i kursutvärderingen.

Komplettering av kommunikationsutrustningen i konferensrummet med videokonferensutrustning.

Minska flygresandet för de kortare inrikesresorna.

Kartläggning och analys av resandet. 

All personal ska ha informerats om miljöeffekterna av olika resealternativ.

Information ges vid möten om miljöpåverkan från olika transportmedel och råd om hur man kan minska påverkan från  tjänsteresor. Information om videokonferens ges.

Information om EcoDriving till personal som kör bil i tjänsten.

Alla datorer och skärmar som köps skall vara märkta med energimärkningen Energi Star och/eller ha miljömärkning i form av Svanen eller TCO Certified.

Allt standardpapper som köps ska vara miljömärkt.

All personalen ha informerats om vilka energisparande åtgärder som kan vidtas vid kontorsarbete. 

Registreringen av kemikalier i det SLU gemensamma systemet KEMIA . I samband med detta ska gamla kemikalier rensas ut.

Öka användningen av kemikalier med minst miljöbelastning.

Kemikalieutbildning för berörd personal.

Optimerat innehåll i foderstater i basdrift för att minimera miljöpåverkan.

Renovering av växthus.

Kartläggning i vilken grad grundutbildningen tar upp frågor om miljö och hållbar utveckling.

Föreslå de förändringar som krävs om bedömningen av kursplanerna visar att en ökning av innehållet av miljöfrågor och hållbar utveckling är önskvärd.

Utvärdera och förbättra befintliga källsorteringssystem

Miljöstation (inkl. kadaverrum) byggs på Lövsta (Uppsala).

Färdigställande av biogasanläggning på Lövsta (Uppsala).

Inköp av miljömärkt kaffe, te, mjölk, frukt med mera.

Måluppfyllelse
Slutdatumen för samtliga mål är ännu inte nådda. Samtliga mål är antingen påbörjade eller genomförda. 

Rutiner har införts inom de delar av SLU som är miljöcertifierat, exempelvis rutiner som berör energianvänding, resor, kemikaliehantering med mera.

Målen följs upp i samband med interna och externa revisioner.

Målen gås igenom i samband med ledningens genomgång för de certifierade enheterna.

Exempel på mål som uppfyllts:
Energikartläggningar har påbörjats.

Börjat stänga av ventillationer i tomma lokaler inom vissa delar av verksamheten.

Börjat sänka förbrukningen av värme och kyla i tomma lokaler inom vissa delar av verksamheten.

Kurser för berörd personal inom energieffektivisering, kemikaliehantering, miljöledningssystem, videokonferens med mera har genomförts.

Informationstillfällen för personal inom miljöcertifieringen.

Betydligt fler kemikalier har lagts in i kemikalihanteringssystemet KEMIA.

Betydligt minskad användning av kopparsulfat på Lövsta (Uppsala).

Biogasanläggningen på Lövsta (Uppsala) är nu igång.

Källsorteringssystem har förbättrats.

Miljöstation (inkl. kadaverrum) på Lövsta (Uppsala) är på plats.

Pilotstudier angående begreppet hållbar utveckling i utbildningen har genomförts.

Utbildning och workshop för lärare inom hållbar utveckling har genomförts.

Inrättat arbetsgrupp för att undersöka hur den indirekta miljöpåverkan kan mätas.

Fler orter / institutionern är miljöcertifierade.

Nya rutiner finns på plats inom de delar av SLU som är miljöcertifierade.

Kunskap och utbildning
Utbildningar i samand med att miljöledningssystem genomförs. Exempelvis inom miljöledningssystem,  energieffektivisering, videokonferens, kemikaliehantering.

Workshop för lärare inom SLU om hållbar utveckling kopplat till studenternas utbildning.

Det har också upprättats rutiner inom ramen för miljöledningssystemet.

Information på internwebben.

IT för minskad energiförbrukning
Investerat i bra videoutrustning. Att räkna på sparade utsläpp av CO2 och minskade resekostnader ur statistik som kan tas fram ur videokonferenssystemen själva är vanskligt då man får göra ett antal antaganden baserat på rena antaganden.

SLU har infört personlig kortinloggning på skrivarna för att minska andelen onödiga utskrifter. Skrivarna är dessutom inställda på dubbelsidig utskrift.

I nya byggnader  utvecklas styrsystemen hela tiden och i Biocentrum (Uppsala) styrs för första gången belysningen i lab. 

Det finns planer på i de nya byggnaderna installera  ett ”betyg” system som anger hur energieffektiva  belysnings- värme- och ventilationssystemen är.

IT för minskat antal tjänsteresor
SLU har sedan år 2008 satsat mycket kraftigt på vidoekonferens. Förutom rum med videokonferensutrustning ges de anställda möjlighet att ha videomöte via sin egen dator.

Under 2012 har SLU fortsatt satsningen på E-möten och vi förbättrar möjligheterna till inspelning och streaming av möten och seminarier.

Antal videokonferenser har sedan 2011 ökat med cirka 37 procent. Per anställd räknat har dem ökat cirka 33 procent.

Antal timmar videokonferenser har sedan 2011 ökat med cirka 37 procent.

SLU har dessutom inlett en omfattande samarbete med Uppsala universitet där vi hjälper dem att komma igång med användning av videobaserade e-möten. Detta kommer under 2013 att resultera i betydligt större möjligheter för sammarbeten mellan SLU och UU att bedrivas via e-möten.

Del 2 Uppföljning av miljöledningsarbetets effekter
Antal årsarbetskrafter och kvadratmeter
Antal årsarbetskrafter: 3 080
Antal kvadratmeter lokalyta: 275 082
1. Tjänsteresor och övriga transporter
Utsläpp av koldioxid
	Kg CO2 Totalt	Kg CO2/årsarbetskraft	
	2012	2011	2010	2012	2011	2010	
Flygresor under 50 mil	556 820	529 812	644 000	181	177	225	
Bilresor	534 706	507 375	514 000	174	170	180	
Tågresor	8,10	8,00	19,00	0,003	0,003	0,007	
Bussresor	6 889	7 787	8 900	2,24	2,60	3,11	
Maskiner och övriga fordon 	963 799	1 155 190	1 222 000	313	386	427	
Sammanlagt ovan	2 062 222	2 200 172	2 388 919	670	735	834	
							
Flygresor över 50 mil	3 112 476	2 674 006	3 708 000	1 011	894	1 295	

Beskrivning av insamlat resultat
Den mest påtagliga förändringen finns under maskiner och övriga fordon ovan. Utsläppen från maskiner och övriga fordon har minskat sedan föregående år. Beräkningen av utsläppet baseras på SLU:s kostnader för inköp av drivmedel. Kostnaderna är lägre än föregående år men i samband med att utsläppen beräknats har även den genomsnittliga kostnaden för bränslet i schablonmallen uppdaterats(höjts) vilket också påverkar skatttningen av den totalt förbrukade volymen.
Under året har SLU bytt resesystem vilket gjort att skattningarna av körda km i egen bil har baserats på halvårsdata som sedan uppräknats. När helårsdata finns att tillgå blir stabiliteten bättre. 
Ytterligare problem rör svårigheterna med att uppskatta körda km utifrån kostnader (hyrbil) se vidare hur uppgifterna är framtagna nedan.

Hur uppgifterna är framtagna
Eget uppföljningssystem, Leverantörsuppgifter, Uppskattning (förklara på vilket sätt)
Uppgifter om flygresor och tågresor baseras på resebyråstatistik medan uppgifter om bil- och bussresor är hämtade från såväl resebyrå (taxi), resesystem (egen bil) och ekonomisystem (hyrbil). Uppgifter om körda km i egen bil från resesystemet har kombinerats med resebyråns uppgifter om körda km i taxi. En schablon har däremot använts för att skatta körda km i hyrbil baserat på kostnaden.
Utifrån den totala körsträckan har sedan utsläppet av CO2 skattats mha Naturvårdsverkets schablonmallar.
Uppgifterna om utsläpp från maskiner och övriga fordon baseras på uppgifter från ekonomisystem om kostnader för drivmedel, med en separat redovisning för diesel.
Utifrån ett genomsnittspris för diesel och bensin har sedan förbrukningen uppskattats och utsläppen beräknats mha ovannämnda schablonmallar.
Schablonlista som Naturvårdsverket tillhandahåller, Uppgifter som tagits fram på annat sätt, nämligen
Se ovan.

2. Energianvändning
Energianvändning i lokaler
	kWh totalt	
	2012	2011	2010	
Verksamhetsel	49 898 845	54 436 579	55 675 342	
Fastighetsel				
Värme	44 368 431	45 976 678	52 620 002	
Kyla	2 965 453	1 144 714		
Totalt	97 232 729	101 557 971	108 295 344	

	kWh/årsarbetskraft	kWh/m2	
	2012	2011	2010	2012	2011	2010	
Verksamhetsel	16 201	18 194	19 447	181	209	141	
Fastighetsel							
Värme	14 405	15 367	18 379	161	177	134	
Kyla	963	383		11	4		
Totalt	31 569	33 943	37 826	353	391	275	

Energianvändning utanför lokaler
	kWh totalt	
	2012	2011	2010	
El				

Normalårskorrigering
Värmeförbrukningen är inte normalårskorrigerad.

Förnybar energi
	2012	2011	2010	
Verksamhetsel	58 %	58 %	 %	
Fastighetsel	58 %	58 %	 %	
Värme	58 %	58 %	 %	
Kyla	58 %	58 %	 %	
Utanför lokaler	58 %	58 %	 %	
Totalt	58 %	58 %	 %	

Beskrivning av insamlat resultat
Nybyggnationer i Campus Ultuna, Uppsala har medfört sänkt elförbrukning.
Dessa nybyggnader har dock samtidigt medfört en viss ökning av energianvändning kopplad till kyla.
Vi har inte möjlighet att särskilja på verksamhetsel och fastighetsel. I redovisningen av energianvändningen ovan ingår därför såväl verksamhetsel som fastighetsel.

Hur uppgifterna är framtagna
Eget uppföljningssystem, Leverantörsuppgifter, Uppskattning (förklara på vilket sätt)
Uppgifter från hyresvärden Akademiska Hus avseende el, värme och kyla.
Till detta kommer uppgifter avseende egna fastigheter där förutom leverantörsuppgifter avseende el och fjärrvärme även förbrukningsuppgifter av eldningsolja och flis ligger till grund för uppskattningen av energianvändningen.

3. Miljökrav i upphandling
Antal upphandlingar med miljökrav
	Antal st	
	2012	2011	2010	
Anskaffningar med miljökrav	5	3	5	
Anskaffningar totalt	9	13	11	
Andel anskaffningar med miljökrav	56 %	23 %	45 %	
Värde av upphandlingar med miljökrav
	Värde kr	
	2012	2011	2010	
Anskaffningar med miljökrav	44 000 000	14 029 000	62 300 000	
Anskaffningar totalt	58 300 000	29 179 000	85 300 000	
Andel anskaffningar med miljökrav	75 %	48 %	73 %	

Beskrivning av insamlat resultat
Ökningen beror på att Upphandlingsfunktionen på SLU har lagt större fokus på att få med miljökrav i de upphandlingar där det är relevant.

De upphandlingar där miljökrav ställts är: ramavtal kemikalier, ramavtal laboratorieförbrukningsartiklar, ramavtal bulkleverans av diesel och eldningsoljor, ramavtal abonnmenag av buss med chaufför, internrevisionstjänster.
Redovisningen avser endast de upphandlingar som genomförts centralt av upphandlingsfunktionen/inköpsenheten.    
Uppgifterna har hämtats från eget uppföljningssystem.

När det gäller upphandlingar som genomförts av andra enheter på SLU saknar upphandlingsfunktionen/inköpsenheten uppgifter om vilka miljökrav som stälts.
Det är dock troligt att de centralt genomförda upphandlingarna står för den övervägande delen av genomförda upphandlingar räknat i värde kr. 
Det saknas också uppgifter om miljökrav vid anskaffningar vid avrop och direktinköp, eftersom beställningar sker decentraliserat inom universitetet och miljökrav inte registreras någonstans när beställning sker. Miljökrav finns med i de flesta av de ramavtal som upphandlats av SLU.

I och med pågående miljöcertifiering introduceras inköpsrutiner där miljöhänsyn / miljökrav vid inköp ingår. Detta inkluderar de inköp som går under direktupphandling. Kontroll sker vid intern- och extern miljörevision.

Hur uppgifterna är framtagna
Eget uppföljningssystem